![Primanjkljaj brez upoštevanja neposrednega učinka interventnih ukrepov je znašal 72 milijonov evrov. FOTO: Leon Vidic/Delo](https://www.delo.si/media/images/20240904/1787099.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Primanjkljaj državnega proračuna je v prvih osmih mesecih leta znašal 431 milijonov evrov, kar je 300 milijonov manj kot v istem obdobju lani. »Ocenjujemo, da bo primanjkljaj ob koncu leta manjši kot po veljavnem proračunu, sprejetem oktobra lani (dve milijardi 221 milijonov evrov),« ugotavljajo v fiskalnem svetu, ki ga vodi Davorin Kračun.
Primanjkljaj brez upoštevanja neposrednega učinka interventnih ukrepov je sicer znašal 72 milijonov evrov in bil skoraj enak kot v istem obdobju lani. Skupni odhodki za interventne ukrepe so znašali 370 milijonov evrov in bili za okoli četrtino manjši kot v istem obdobju lani. V veljavnem proračunu je za letos predvidenih 1,24 milijarde odhodkov za interventne ukrepe, realizacija interventnih ukrepov naj bi bila manjša od predvidene.
Kar zadeva davčne spremembe, ki jih predlaga vlada, v fiskalnem svetu ocenjujejo, da »naj bi bil njihov neposredni učinek na javne finance skromen. Na osnovi predlogov zakonov naj bi njihov pozitivni učinek znašal okoli osem milijonov evrov. Morebitna uveljavitev dviga trošarin na določene alkoholne pijače bi učinek podvojila.«
Vlada bo konec septembra poleg predloga državnega proračuna za 2025 in 2026 pripravila tudi prvi štiriletni fiskalno-strukturni načrt po prenovljenem sistemu upravljanja na ravni EU. »Trenutno še ni znano, ali bo pred pošiljanjem evropski komisiji predložen v oceno fiskalnemu svetu in predstavljen državnemu zboru. To bi sicer povečalo preglednost in verodostojnost fiskalnega načrtovanja,« pri tem še poudarjajo v fiskalnem svetu.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo za samo 9,99€ mesečno.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji