Domači pridelovalci oziroma kmetije, ki pridelujejo in ponujajo lokalno hrano, v tem času predvsem krompir, domače kisano zelje, buče in repo pa tudi suhomesne izdelke, ocvirke, krvavice in pečenice, imajo možnost, da se kupcem približajo tudi prek spleta.
![Tržnice so sicer privlačne, a marsikdo v času omejitvenih ukrepov ne more do njih. FOTO: Mojca Marot](/media/images/20210218/817434.width-660.jpg)
Tržnice so sicer privlačne, a marsikdo v času omejitvenih ukrepov ne more do njih. FOTO: Mojca Marot
Dejstvo je, da se je med ljudmi tudi pri nas, že v času spomladanske razglasitve epidemije, ko so se čez noč zaprle številne trgovine, povpraševanje po vsem, kar je domače, zelo povečalo.
Lokalno pomursko in Lokalno štajersko
Običajno se po vse, kar je domače, odpravimo na tržnice. A tudi te so se v času strogih omejitvenih ukrepov spomladi zaprle. Zdaj pa imajo tudi tisti, ki niso bili redni obiskovalci tržnic, priložnost, da zelje, krompir, orehe, buče, fižol pa solato in drugo zelenjavo, tudi jajca, naročijo kar od doma, iz naslanjača. In to ne samo v spletnih trgovinah, pač pa na facebooku.
Špela Horvat je našla rešitev za vse, ki so doma v Pomurju ali na Štajerskem, saj je za zdaj ustanovila že dve skupini, in sicer Lokalno pomursko in Lokalno štajersko, sama je tudi njuna skrbnica.
![Ustanoviteljica obeh skupin Špela Horvat FOTO: Osebni arhiv](/media/images/20210218/817435.width-660.jpg)
Ustanoviteljica obeh skupin Špela Horvat FOTO: Osebni arhiv
Ne le da se je s tem približala vsem, ki so vedno stremeli k temu, da so poiskali lokalno pridelano hrano, približala se je tudi kmetom in drugim pridelovalcem, ki so se ob spomladanskem zaprtju tržnic, zlasti zaradi ukrepa omejitev gibanja med občinami, znašli v neugodnem položaju, saj niso vedeli, kako bodo pridelke sploh prodali. »Večina tudi ni vedela, kako dolgo bodo omejitve trajale in kako dolgo bomo z njimi sobivali v tem jesensko-zimskem času. Zato je ideja o povezovanju tako potrošnikov kot pridelovalcev oziroma ponudnikov naletela na neverjeten odziv. Zdaj je mogoče kar na facebook strani, v skupini Lokalno pomursko ali Lokalno štajersko, najti krompir, pridelan na sosednji njivi, ali jabolka iz bližnjega sadovnjaka. Tu ni posrednikov in dolgih transportnih poti, zato je tudi kakovost veliko večja od pridelkov, ki jih ponujajo večji trgovci,« meni Horvatova.
Brez provizije
Odlično je zaživela predvsem skupina Lokalno pomursko, ki ima že več kot 6000 članov, medtem ko jih skupina Lokalno štajersko še pridobiva. »Obe skupini sta odprtega tipa, pridruži se lahko vsak, ki podpira lokalno hrano in pridelovalce. Gre za neke vrste online tržnico, kjer uporabniki povprašujejo po lokalnih dobrinah, na drugi strani pa kmetje pridelke ponujajo. O ceni in načinu prevzema se dogovarjajo sami, provizije ni. Je pa dobra stran facebooka tudi ta, da lahko vsak potencialni kupec ponudnike preveri še posebej, na njihovih profilih,« pojasnjuje Horvatova, ki je na projekt še posebno ponosna, saj je številčnost članstva kazalnik, da se lokalno pridelana hrana ceni, hkrati pa lokalna samooskrba ponovno pridobiva veljavo.
Gre za neke vrste online tržnico, kjer uporabniki povprašujejo po lokalnih dobrinah, na drugi strani pa kmetje pridelke ponujajo.
V skupini Lokalno pomursko so doslej objavili že več kot 900 oglasov, od takih, v katerih kupci povprašujejo po določenih izdelkih, do tistih, v katerih pridelovalci ponujajo svoje sezonske in druge pridelke. »Prodajalci in kupci pa lahko vzpostavijo tudi trajnejše sodelovanje. Če je na primer nekdo pri nekom spomladi kupil solato in korenje, lahko zdaj pri njem kupi tudi repo ali zelje,« doda Horvatova.
60006000 članov ima že skupina Lokalno pomursko.
Prav tako v skupini na facebooku delijo različne nasvete, denimo svetovalcev Kmetijsko-gozdarske zbornice Slovenije o tem, kako kupovati lokalne pridelke in katere predpise je treba pri tem upoštevati. Vsekakor pa je treba slediti tudi ukrepom za zajezitev širjenja okužb in čim bolj omejiti stike pri prevzemu, zato se je najbolje dogovoriti za dostavo na dom, pri plačilu pa se poslužiti kartičnih in spletnih transakcij.
Komentarji