Šahovski velemojstri včasih hkrati igrajo več partij sočasno - in zmagajo - več iger hitrega šaha z zavezanimi očmi. Adriaan de Groot je v znani študiji »
Expert and novice problem solving strategies in chess: Sixty years of citing de Groot (1946)« prosil mojstre in šahiste začetnike, da si nekaj sekund ogledujejo položaj in ga nato rekonstruirajo iz spomina. Ko je bil položaj tisti, ki bi se lahko pojavil v resničnih igrah, so se mojstri odrezali bistveno bolje kot novinci.
Praksa in izkušnje omogočajo, da se možgani ujemajo z vzorcem in se brez zavestne misli primerno odzivajo.
Ko pa je bil položaj ustvarjen z naključno postavitvijo figur, mojstri niso bili nič boljši od novincev. Zakaj? Mojstri so videli in analizirali nešteto šahovskih položajev. Poznali so jih in prepoznavali vzorce ter nagonsko povezali nov vzorec s tistimi, ki jih že poznajo. Toda naključnega vzorca niso mogli povezati z ničemer, kar so poznali. So pa vsekakor boljši v prepoznavanju položajev. Izkoristili so tisto, kar nevroznanost imenuje blodenje, razčlenjevanje in združevanje informacij na najbolj učinkovit način.
![Sposobnost hitrega sprejemanja odločitev je veščina, ki izhaja iz obsežne, nenehne prakse. Vsakdo se je lahko nauči.<br />
FOTO: Apple](/media/images/20210218/720962.width-660.jpg)
Sposobnost hitrega sprejemanja odločitev je veščina, ki izhaja iz obsežne, nenehne prakse. Vsakdo se je lahko nauči.
FOTO: Apple
Obsežna praksa in nagonske odločitve …
Praksa in izkušnje nam omogočajo, da se možgani ujemajo z vzorcem in se brez zavestne misli primerno odzivajo. Temu lahko rečemo tudi intuicija, ki je po besedah nobelovega nagrajenca, ekonomista Daniel Kahnemana, »mišljenje, da počnemo nekaj, ne da bi vedeli, zakaj to počnete«.
Do boljših odločitev v treh korakih
Sposobnost hitrega sprejemanja odločitev ni veščina, ki je ne poznate ali nimate; to je veščina, ki izhaja iz obsežne, nenehne prakse.
Eden od načinov za ustvarjanje »nevronskih kosov« je sledenje navodilom Adama Granta:
- Nekaj se naučite in se nato preizkušajte. Preizkušanje vam pomaga, da utrjujete znanje.
- Naučite nekoga drugega. Raziskave kažejo, da že samo pričakovanje, da boste nekoga učili, pomaga pri bolj učinkovitem učenju.
- Povežite, kar ste se naučili, z nečim, kar že poznate. »Pridružljivo učenje« ne ustvarja samo konteksta in pomena, temveč vam omogoča, da se spomnite razlik in odtenkov. (Kot v primeru šahovskih mojstrov, ki igrajo z zavezanimi očmi.)
Barbara Oakley, profesorica inženirstva na ameriški univerzi Oakland, katere spletni tečaj »
Learning How to Learn« (Naučite se, kako se učiti, op.a.) je zelo priljubljen, pravi, da je »drobitev« mati vsega učenja. »Ko nekaj tako dobro poznaš, v hipu prikličeš v spomin, narediš ali pa uporabiš. Ustvarjanje nevronskih vzorcev - nevralni kosi - podpira razvoj vsega strokovnega znanja.«
Skratka, obsežna praksa in globoke izkušnje pomagajo strokovnjakom pri odločanju o nagonskih odločitvah. Vedo - ne da bi razmišljali, zakaj vedo.
Zaradi zavestne prakse in bogatih izkušenj je Steve Jobs postal strokovnjak za tehnološke strategije.
… privedejo do hitrih odločitev
To je tudi odgovor na vprašanje, zakaj se lahko izkušeni vlagatelji hitro odločajo o trgovanju ali položaju v katerem so. Zato lahko izkušeni voditelji hitro preberejo ekipo in dojamejo medosebno dinamiko in nasprotujoče si agende, četudi so trajale leta, piše spletni portal
Inc.
In tako se je Steve Jobs lahko po vrnitivi v Apple takoj odločil, kateri izdelki bodo rešili podjetje. Jobs se je leta dela v oblikovanju ukvarjal z uporabnostjo, kakovostjo, trženjem blagovnih znamk ... Zaradi zavestne prakse in bogatih izkušenj je Jobs postal strokovnjak za tehnološke strategije, vedenje potrošnikov in trženje blagovnih znamk, piše
Inc.
Sprejemal je hitre, na videz nagonske odločitve o vrednosti izdelka. Vedel je, ne da bi vedel, zakaj ve. Vendar se ni rodil z zmožnostjo domišljije in ustvarjanja odličnih izdelkov.
Komentarji