![V čas pred nastankom Osončja nas popeljejo časovne kapsule v meteoritih. FOTO: Shutterstock](https://www.delo.si/media/images/20240410/1675337.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Bilo je 6. avgusta 1945, malo po osmi uri, ko je letalo ZDA nad Hirošimo odvrglo atomsko bombo Mali deček. Kakih 600 metrov nad tlemi je poseben mehanizem sprožil verižno reakcijo, v kateri se je približno kilogram obogatenega urana razcepilo na manjša atomska jedra, pri tem pa se je sprostilo toliko energije kot pri eksploziji 15 tisoč ton TNT. Udarni val eksplozije je uničil skoraj vse v radiju 1,6 kilometra. Visoke temperature in radioaktivno sevanje so zakoličili usodo nesrečnikov; po ocenah naj bi bomba ubila okoli 140 tisoč ljudi.
Eksplozija je ustvarila ognjeno kroglo s premerom 260 metrov, v kateri je temperatura presegla vrtoglavih 6000 stopinj Celzija. Vročina je uparila mesto pod seboj: plinski ostanki granita, stekla, betona in železa so skupaj z zrakom in vodno paro postali del vroče plazme. A ognjena krogla ni mogla dolgo ohranjati visoke temperature. Med hitrim ohlajanjem so se iz plazme začele tvoriti kapljice, ki so deževale na zemljo in tam končale kot trdi delci kroglaste oblike.
Pred nekaj leti, več kot osemdeset let po eksploziji, so raziskovalci omenjene delce našli na obali Hirošime. Poimenovali so jih hirošimiti.
Celoten članek je na voljo le naročnikom.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji