Število laboratorijev, kjer raziskujejo najbolj nevarne patogene, narašča, svet pa na to ni ustrezno pripravljen.
![Vse od prvih mesecev pandemije ne potihnejo ugibanja, ali se ta morda ni začela na wuhanskem inštitutu za virologijo. Foto: Thomas Peter/Reuters](https://www.delo.si/media/images/20210805/999898.width-660.jpg?rev=1)
Galerija
Vse od prvih mesecev pandemije ne potihnejo ugibanja, ali se ta morda ni začela na wuhanskem inštitutu za virologijo. Foto: Thomas Peter/Reuters
V nadaljevanju preberite:
Na svetu je 59 laboratorijev z najvišjo stopnjo biološke varnosti (BSL-4), strokovnjaki za biološke grožnje pa vse glasneje opozarjajo na pomanjkljive varnostne razmere, v katerih ti pogosto obratujejo. »Ti laboratoriji so bili ustanovljeni za preučevanje najbolj nevarnih patogenov, ki ji človeštvo pozna, za razvoj novih diagnostik in medicinskih protiukrepov. V globalni zdravstveni varnosti igrajo nepogrešljivo vlogo, toda ta vrsta raziskovanja lahko v nekaterih primerih pomeni varnostno grožnjo,« je za Delo poudaril profesor Gregory Koblentz z univerze Georgea Masona v ZDA, eden od avtorjev najbolj obsežnega popisa laboratorijev BSL-4 doslej.
Teorija o tem, da je novi koronavirus ušel z wuhanskega inštituta za virologijo, je okrepila zanimanje za laboratorije, v katerih hranijo zaloge nevarnih patogenov, kot sta ebola in vranični prisad, ter spodbudila pozive k njihovi regulaciji na globalni ravni. Toda na poti do tega cilja stoji vsaj ena, morda nepremostljiva ovira.
Celoten članek je na voljo le naročnikom.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITE Obstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji