![Jens Stoltenberg bo na čelu Nata še eno leto. FOTO: Fabrizio Bensch/Reuters](https://www.delo.si/media/images/20230704/1476135.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Jens Stoltenberg bo na čelu Nata ostal do oktobra prihodnje leto. Kot je danes sporočil na twitterju, so mu članice zavezništva mandat podaljšale še za eno leto. »Počaščen zaradi odločitve zaveznic v Natu, da moj mandat generalnega sekretarja podaljšajo za eno leto, do oktobra 2024,« je zapisal.
»Transatlantska povezava med Evropo in Severno Ameriko že skoraj 75 let zagotavlja našo svobodo in varnost, v vse bolj nevarnem svetu pa je naše zavezništvo še bolj pomembno,« je dodal Stoltenberg, ki je odločitev sporočil le nekaj dni pred vrhom Nata v Vilni, na katerem bo glavna tema sodelovanje zavezništva z Ukrajino.
Nekdanji norveški premier Stoltenberg, ki je na čelu Nata od leta 2014, je zaradi ruske agresije nad Ukrajino že lani podaljšal mandat za eno leto, do oktobra letos.
Že konec prejšnjega tedna je več diplomatov pri Natu potrdilo, da je 31 držav članic doseglo soglasje, da 64-letniku podaljšajo mandat še za eno leto. Tako bo na čelu zavezništva v času, ko bo to praznovalo 75-letnico delovanja, kar bodo zaznamovali z vrhom v Washingtonu julija 2024.
Pred tem so dlje časa potekala težavna prizadevanja, da bi do vrha zavezništva v Litvi našli primernega naslednika. Nekateri morebitni kandidati, med njimi danska premierka Mette Frederiksen in britanski obrambni minister Ben Wallace, naj ne bi imeli zadostne podpore za zasedbo položaja.
Wallace naj ne bi bil sprejemljiv za članice EU, ker Združeno kraljestvo ni več v Uniji, medtem ko je bil argument proti danski premierki ta, da kot Stoltenberg prihaja iz ene od skandinavskih držav.
Kot možen kandidat se je sicer omenjal tudi španski premier Pedro Sanchez, ki utegne po predčasnih volitvah sredi meseca izgubiti položaj na čelu vlade.
Nekatere države pa so bile zadržane do podaljšanja mandata, saj bo iskanje novega generalnega sekretarja prihodnje leto sovpadlo z dogovarjanjem o tem, kdo bo po evropskih volitvah zasedel najvišje položaje v EU. Bili so tudi pomisleki, da bi na pogovore o Stoltenbergovem nasledniku vplivala kampanja pred predsedniškimi volitvami v ZDA prihodnjo jesen.
Tradicionalno sicer generalni sekretar Nata prihaja iz Evrope, medtem ko je na čelu vojaškega poveljstva Američan.
Stoltenberg je v preteklih mesecih večkrat dejal, da ga ne zanima vnovično podaljšanje mandata. V to je po navedbah virov, ki so mu blizu, privolil iz občutka dolžnosti, piše nemška tiskovna agencija DPA.
Zlasti iz ZDA je bil Stoltenberg deležen številnih pohval zaradi svojih vodstvenih lastnosti v času, ko se zavezništvo sooča z vojno v Ukrajini. Ameriški predsednik Joe Biden je prejšnji mesec dejal, da opravlja »neverjetno delo«.
Norvežan velja za spretnega pogajalca, ki mu uspe pogosto najti kompromis med različnimi interesi članic, kar se je pokazalo predvsem v času, ko je bil na čelu ZDA Donald Trump in so v zavezništvu potekale ostre razprave glede zvišanja izdatkov za obrambno v evropskih članicah. Usklajeval je tudi odziv zavezništva na rusko agresijo na Ukrajino.
Že pred prvim podaljšanjem lani je sicer načrtoval vrnitev v domovino, kjer naj bi postal šef centralne banke.
Že zdaj je generalni sekretar Nata z drugim najdaljšim stažem. Dlje je bil na čelu zavezništva le Nizozemec Joseph Luns, od leta 1971 do leta 1984.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji