![Če obstaja še tako majhen razlog za optimistično proslavljanje uspeha človeštva, ga nikar ne prepustimo apatiji. FOTO: Jung Yeon-je/Afp](https://www.delo.si/media/images/20231222/1604933.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
»Bo tak, kot je bil, le malce slabši.« S temi besedami je francoski pisatelj Michel Houellebecq odgovoril na vprašanje, kakšen bo svet po pandemiji covida-19. Na prvi pogled bi rekli, da ni imel prav. Svet ni malo slabši, ampak veliko slabši, kot je bil. Pa tudi po drugi strani bi lahko rekli, da ni imel prav. Kajti v letu 2023 se je zgodilo tudi veliko dobrega, zaradi česar je svet postal boljši, kot je bil.
In tako se od tega leta poslavljamo z mešanimi občutki. Najraje bi ga nagnali, da bi se čim prej umaknilo in se nikoli več vrnilo, saj se zavedamo, da nam zapušča težko dediščino nekončanih vojn, pregnanih narodov in uničenih življenj. Pod takšnim bremenom je zagotovo neprimerno biti optimist.
Pa vendar bo po tem, ko bo minilo dovolj časa, ko se bo vzpostavil tisti nujni odmik, leto 2023 zasijalo kot leto velikih korakov, narejenih v medicini in znanosti, tehnologijah in ekologiji. Seveda tudi v kulturi in umetnosti. Morda celo v politiki. In ko bomo vse to postavili nasproti vsega, zaradi česar je svet v tem času postal slabši, bomo videli, da je imel Houellebecq po eni strani prav, po drugi pa ne.
Celoten članek je na voljo le naročnikom.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se