![Pod Gubčevo lipo naj bi pred 450 leti Matija Gubec s somišljeniki koval strategijo upora. FOTO: Agata Rakovec Kurent](https://www.delo.si/media/images/20230915/1523194.width-660.jpg?rev=1)
Galerija
Neomejen dostop | že od 9,99€
Konec 16. stoletja je bil nemiren čas. Naše kraje so pretresali turški vpadi, ki so najbolj prizadeli podložnike. Fevdalna gospoda je želela monopol nad trgovino s poljedelskimi pridelki, poleg tega so jim naprtili vojne davke in gradnjo vojaških objektov. Položaj kmetov je bil tako slab, da so se začeli upirati. Veliki hrvaško-slovenski kmečki upor se je začel na posestvu krutega Ferenca Tahija, sodu pa je izbilo dno, ko so pred preiskovalce privedli 14 posiljenih deklet. Kmetje so prijeli za orožje in spisali eno najpogumnejših zgodb slovenske zgodovine.
Celoten članek je na voljo le naročnikom.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji