Ljubljana – Delovna skupina za predelavo mesa, ki deluje znotraj Zadružne zveze Slovenije, se zavzema za javno objavo uvoznikov
spornega poljskega govejega mesa. Poleg tega si želijo takojšnje spremembe zakonodaje o javnih naročilih na način, da bi imela kakovost in sodelovanje v shemi
Izbrana kakovost – Slovenija na javnih razpisih prednost pred nižjo ceno, poroča
Slovenska tiskovna agencija.
Člani delovne skupine že dalj časa opozarjajo na uvoz cenejše govedine iz tujine, ki se največkrat znajde v kuhinjah javnih zavodov.
V javnih
zavodih se
bolni,
ostareli
otroci in
šolarji
prehranjujejo
s cenovno
najugodnejšo
hrano,
katere
kakovost je
lahko
dvomljiva.
Na drugi strani domače kmetijske zadruge, ki govedo odkupujejo izključno od slovenskih rejcev, njihovo meso pa ima označbo izbrane kakovosti, zaradi kriterija najnižje cene večinoma niso cenovno zanimive za javne ustanove, opozarjajo na zvezi.
Če zakonodaje o javnih naročilih ne bi prevetrili, predlagajo, da se preskrba s hrano povsem izloči iz sistema javnega naročanja.
![Aleksandra Pivec zaupa slovenskemu sistemu sledljivosti mesa. FOTO: Leon Vidic/Delo](/media/images/20200912/333414.width-660.jpg)
Aleksandra Pivec zaupa slovenskemu sistemu sledljivosti mesa. FOTO: Leon Vidic/Delo
Ministrica za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano
Aleksandra Pivec je danes komentirala, da je sistem varnosti in sledljivosti mesa v slovenski mesnopredelovalni industriji dobro vzpostavljen, končni uporabniki pa so deležni varnih izdelkov.
O pobudi, da bi hrano izvzeli iz sistema javnega naročanja, je dejala, da je načeloma korektna in zveni dobro, bi bilo pa treba, če bi se tega lotili, zagotoviti nadzor, da ne bi bilo špekulacij in izkrivljanja sistema. Poleg tega po njenem zatrjevanju zakonodaja ne daje prednosti najnižji ceni, ampak najugodnejšemu ponudniku, ki ni nujno najcenejši.
V sistemu javnega naročanja že danes obstajajo mehanizmi za izbor kakovostnih izdelkov. Tako je, denimo, mogoče izdelke do 80.000 evrov vrednosti naročiti zgolj z naročilnico. Poleg tega je v njem tudi do 15 odstotkov ekoloških izdelkov in do 15 odstotkov izdelkov iz sheme
Izbrana kakovost, medtem ko se od 40 do 50 odstotkov hrane naroči pri lokalnih dobaviteljih.
Komentarji