Dediščino lahko razumemo kot breme in se z njo ne ukvarjamo ali pa kot priložnost za premišljeno, drzno in sodobno arhitekturo.
V nadaljevanju preberite:
Slovenija je gosto prepredena z gradovi, dvorci in stolpi. Bogato grajsko dediščino bi lahko razumeli kot ključno arhitekturno zgodovinsko izročilo. Toda znaten del je prepuščen počasnemu, a vzdržnemu propadanju. Ob vsaki naravni ujmi se dediščina oddalji od možnosti revitalizacije. Ob koncu leta je tresenje tal dodatno poškodovalo ranljivo dediščino, tudi zidove gradu Hošperk iz 18. stoletja, nekoč slikovitega baročnega dvorca.
Celoten članek je na voljo le naročnikom.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITE Obstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji