![HrvaskeVolitve5Jan](https://www.delo.si/media/images/20210218/600538.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Po oceni hrvaških medijev je vse gotovo. Zoran Milanović je postal novi hrvaški predsednik. Poraz je priznala tudi Kolinda Grabar-Kitarović. Državna volilna komisija je sinoči preštela glasove na 99 odstotkih volišč, kandidat SDP pa ima pred kandidatko HZD prednost skoraj 100 tisoč glasov.
Po preštetih glasovih z več kot 99 odstotkov volišč je Milanović prejel nekaj manj kot 53 odstotkov ali 1,2 milijona glasov. Volilna udeležba je bila glede na podatke z volišč, kjer so glasove že prešteli, skoraj 55 odstotna, kar je nekoliko več kot v prvem krogu predsedniških volitev. Milanovićevo zmago z več kot šest odstotki prednosti so napovedale tudi vzporedne volitve agencije Ipsos. Milanović je premagal Grabar-Kitarovićevo v vseh štirih največjih mestih in sicer v Zagrebu, Reki, Splitu in Osijeku.
Milanović je poudaril, da je bila kampanja težka in se opravičil za morebitne laži, ki niso bile namerne. Izpostavil je, da se je boril za resnico. Zaveda se, da ni bil in da ni vsem po volji. Ne bo govoril o enotnosti, bo pa uho in ne rame za jokanje vsem. Izrazil je upanje, da ne bo izneveril zaupanja, ki ga je dobil. Zaveda se omejitev predsedniških pristojnosti, spoštoval pa bo vse stranke, ker je vse drugo pot v avtokracijo. Ne bo delil hrvaških državljanov in se trudil, da ne bo nikogar namerno prizadel. Če je moja tesna zmaga vlila novo upanje ljudem, sem srečen, je sklenil Milanović.
Po rezultatih vzporednih volitev je nekdanji premier in prvak SDP Zoran Milanović zmagovalec hrvaških predsedniških volitev. To morajo potrditi še uradni rezultati, glede na veliko razliko in dosedanjo natančnost javnomnenjskih anket ter večino preštetih glasov pa ima kandidatka HDZ Kolinda Grabar Kitarović le malo možnosti za preobrat.
Na Hrvaškem še vedno lahko zmagujejo le kandidati velikih strank. Verjetna zmaga Zorana Milanovića je tako znak upora državljanov, ki so nezadovoljni z vlado in do grla siti koruptivnosti države, kot posledica razcepa na desnici. Čeprav sta boj proti korupciji obljubljala oba predsedniška kandidata, so volivci očitno bolj verjeli Milanoviću, da si bo prizadeval za spremembe v družbi. Milanoviću je uspelo združiti in pridobiti volivce levice in levega centra. Kolinda Grabar Kitarovič je za zmago nujno potrebovala volivce, ki so v prvem krogu glasovali za Miroslava Škora. Ti so očitno večinoma raje ostali doma in se niso pustili prepričati njenemu izpostavljanju domovinske vojne.
Po podatkih vzporedne ankete agencije Ipsos, ki so jo objavile hrvaške televizije, je Milanović prejel 53,22 odstotka glasov, Grabar Kitarovićeva pa 46,78 odstotka. Po več kot polovici preštetih glasov je državna volilna komisija objavila, da je Milanović prejel 54,1 odstotka, Grabar Kitarovićeva pa 45,99 odstotka glasov. Rezultati še ne vključujejo glasov hrvaških državljanov, ki volijo v drugih državah. Na Hrvaškem ocenjujejo, da lahko volivci iz diaspore prispevajo med 2,5 in tremi odstotki glasov. Razlika bo očitno tudi tako velika, da se poraženka ne bo mogla sklicevati na nizko volilno udeležbo, ki je bila najmanj 43,52-odstotna, ali vzbujati dvoma o legitimnosti volitev.
Zmaga Milanovića tudi ne bo bistveno vplivala na hrvaško predsedovanje EU, kjer predsednik države nima velikih pristojnosti.
Po pričakovanjih bo Milanović sprostil odnose s Srbijo in BiH, ki pa se ne bodo bistveno spremenili. Milanović zagotavlja, da ne bo uporabljal blokade srbskih pogajanj z EU kot sredstva za reševanje dvostranskih sporov. Napovedal je večje gospodarsko sodelovanje brez »cvetja in objemov«, vendar to ne spremeni dejstva, da Zagreb ne bo dosegel resnega preboja, če Beograd ne bo pripravljen sprejeti kompromisa in preseči problemov iz njihove skupne preteklosti.
To velja tudi za odnose s Sarajevom. Čeprav se je Milanović ogradil od nekdanje samooklicane Herceg-Bosne, ni ponudil nobene inovativne institucionalne rešitve za probleme postdaytonske BiH. Zagreb bo še naprej vlagal sredstva za projekte v BiH in ponavljal, da volilni zakon v BiH ni v duhu daytonskega sporazuma.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji