![»Menimo, da je največja ovira tako imenovana subsidiarnost zakona o integriteti in preprečevanju korupcije, torej da drugi zakoni, ki to vprašanje urejajo, prevladajo nad krovnim zakonom. Ti zakoni so večkrat ohlapnejši, pomanjkljivi, pogosto ne predvidevajo zadostnih sankcij,« pravi Sebastijan Peterka. FOTO: Osebni arhiv](https://www.delo.si/media/images/20211205/1084778.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
V Transparency International Slovenia opažajo pomanjkanje napredka v boju proti korupciji pri nas. O tem smo se pogovarjali s Sebastijanom Peterko iz TI Slovenia.
Menimo, da je največja ovira tako imenovana subsidiarnost zakona o integriteti in preprečevanju korupcije, torej da drugi zakoni, ki to vprašanje urejajo, prevladajo nad krovnim zakonom. Ti zakoni so večkrat ohlapnejši, pomanjkljivi, pogosto ne predvidevajo zadostnih sankcij.
Glede na meritve javnega mnenja na področju korupcije ni opaziti, da bi kot družba postajali bolj tolerantni do korupcije. Nasprotno, Slovenija se v teh kategorijah večkrat znajde pri vrhu. Se pa lahko strinjamo z opažanjem, da se zdi, da pri nosilcih moči standardi padajo.
Strinjamo se z oceno KPK, da pri nekaterih kategorijah izvoljenih nosilcev javnih funkcij obstaja premalo orodij za sankcioniranje ob ugotovljenih kršitvah. Smo pa prepričani, da zgolj uvedba sankcij ne bo odpravila vseh anomalij in kršitev. Več je treba narediti na področju ozaveščanja in krepitve politične kulture, ki bi tovrstne odklone preprečevala.
Ocenjujemo, da jo opravljajo dobro v okviru zmogljivosti, ki pa so precej omejene. Ne le organi, temveč tudi civilna družba in novinarji, so kadrovsko in finančno prešibki, da bi lahko ustrezno izvajali nadzor ali obsežne ozaveščevalne aktivnosti. Predvsem je to opazno na lokalni ravni.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji