![V Gibanju Svoboda so danes malce prevetrili vodstvo stranke. FOTO: Črt Piksi](https://www.delo.si/media/images/20220818/1262644.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Člani sveta Gibanja Svoboda, v katerem so ob voljenih članih tudi vsi poslanci in ministri, so odločili o nekaj internih aktih, med drugim so sprejeli tudi pravilnik o postopku evidentiranja in določanja kandidatov ter list Gibanja Svoboda za lokalne volitve. Tako so pripravljeni na uradni začetek postopkov priprav stranke na volitve. Sprejeli pa so tudi dve pomembni kadrovski odločitvi.
Dosedanji generalni sekretar stranke Matej Arčon je bil izvoljen za tretjega podpredsednika Gibanja Svoboda, na njegovo funkcijo pa je Golob imenoval primorsko poslanko Tamaro Kozlovič, ki je v politiko stopila kot direktorica koprske občinske uprave, pred tem pa je dobro desetletje vodila Turistično organizacijo Koper. »En ključnih ciljev bo stranko organizacijsko še bolj okrepiti, da bo uspešna na predsedniških in lokalnih volitvah, ki so pred nami. Kot je predsednik že večkrat povedal, stranko gradimo na dolgi rok,« je navedla Kozlovičeva, ki meni, da bo s pomočjo kolegov poslancev in ostale ekipe zagotovo lažje usklajevala obe funkciji.
Kozlovičeva, njene operativne sposobnosti predsednik stranke visoko ocenjuje, naj bi skrbela tudi za sodelovanje med stranko in njeno 41-člansko poslansko skupino. To bo pomembno tudi za lokalne volitve, saj so poslance in tudi (neizvoljene) kandidate zanje že pred dnevi pooblastili za njihovo izvedbo v njihovih lokalnih okoljih.
Funkcijo si je obetal tudi nekdanji vodja poslanske skupine LMŠ Brane Golubović, ki pa so mu naskok na ta položaj preprečile stare zamere še iz časov LDS, ki jo je ob potapljanju zapustil in se pridružil Pozitivni Sloveniji. Še bolj pa je za njegov prevzem sekretarske funkcije krivo nestrinjanja dela interne javnosti, češ gre za človeka LMŠ, ki se na aprilske parlamentarne volitve ni podal na listi LMŠ Gibanja Svoboda, zato tudi ne more prevzeti tako pomembne funkcije v zdaj združeni stranki.
Kosova bi očitno rada utišala očitke, ki jih je dodatno podžgala izjava nekdanjega predsednika Milana Kučana. Ta je, spomnimo, dejal, da glede nje in njenih sposobnosti nima pomislekov, ima pa sistemskega. Zdi se mu, spomnimo, namreč nesprejemljivo, da bi bili na treh ključnih položajih v državi – predsednika republike, predsednika vlade in predsednika državnega zbora – trije vodilni ljudje iste stranke.
Na te pomisleke se je razmeroma neprimerno kmalu odzval premier in Kučanovo izjavo pospremil z oceno, da »včasih tudi on ustreli kakšnega kozla«. Kosova pa je bolj zadržano ocenila, da Kučanov »sistemski pomislek« nekateri izrabljajo za diskreditacije ter dodala, da »verjame v lastno sposobnost samoomejevanja, zato bi veljalo ta legitimni očitek najprej skupaj premisliti, nato pa tudi uveljaviti nekaj dodatnih varovalk«.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji